![DGNB_Planet_Logo2](https://dl2phipa8wx75.cloudfront.net/mediaxpress/700x420/9a367f57ce119118687763e93a366452d905e2be/article/1674051474-6mo-DGNB_Planet_Logo2.jpg)
DGNB Planet Logo
Ny DGNB Planet certificering er til de mest klimaambitiøse
Green Building Council Denmark har sammen med en stor gruppe af branchens ambitiøse stemmer og forskere udviklet certificeringen DNGB Planet, som anerkender de mest ambitiøse byggeprojekter, der når inden for de planetære grænser.
Et nybrud for DGNB
Gennem det seneste årti har DGNB været med til at rykke bredden i bygge- og ejendomsbranchen i en bæredygtig retning. Nu vil NGO’en Green Building Council Denmark, som er ansvarlig for DGNB i Danmark, også præmiere de allermest ambitiøse byggeprojekter i landet.
Mette Qvist, direktør i Green Building Council Denmark
DGNB certificeringen bruges til at beskrive niveauet af bæredygtighed for byggerier, bygninger og byområder. Det sker med udgangspunkt i en holistisk forståelse for bæredygtighed, som indeholder sociale, økonomiske og miljømæssige aspekter. DGNB Planet vil udelukkende have fokus på det miljømæssige aspekt, som eksempelvis omhandler klima, biodiversitet, arealudnyttelse og uønsket kemi.
- Med DGNB har vi, sammen med vores medlemmer, fået skabt et fælles sprog og ramme for at bygge mere bæredygtigt. Med DGNB Planet vil vi videre indenfor klima- og miljømål for byggeriet – og de planetære grænser bør være vores vigtigste målsætning, udtaler Mette Qvist, som er direktør i Green Building Council Denmark i en pressemeddelelse.
Kravene i DGNB Planet
Målsætning for DGNB Planet har været at stille krav, der rykker byggebranchen så tæt på de planetære grænser som muligt på nuværende tidspunkt. Kravene vil blive strammet og udvidet løbende, som vi får erfaring og mere viden.
Det er indtil videre 4 af de 9 planetære grænser, som er inkluderet i DGNB Planet, men når det bliver muligt, vil der blive stillet krav til de sidste 5 områder.
Trine Bentzen, projektleder på DGNB Planet hos Green Building Council Denmark
Kravene inkluderer eksempelvis maksimal CO2-udledning på 6,55 kilo CO2 pr kvadratmeter fra 2023, stramme krav til brug af kemi og så skal byggeriet opføres på arealer, der tidligere har været benyttet til bebyggelse. Desuden skal bygningsdrift også certificeres. Hvis ikke bygningen lever op til kravene på sigt, vil den miste sin DGNB Planet udmærkelse.
Et fælles mål for branchen
Helt fra projektets opstart har der været stor interesse i at tage del i udviklingen. I praksis har 41 personer fra 26 virksomheder og organisationer fra hele byggeriets værdikæde bidraget. I samme ånd er alle, som opnår DGNB Planet forpligtet til at dele data på deres projekt, så hele branchen får gavn af den vigtige viden.
- Det har været opløftende at opleve den meget store interesse fra hele branchen.
Jeg oplever, at selvom vi har sat barren virkelig højt, så skræmmer det ikke byggebranchen. Mange har i forvejen store klimaambitioner, og med DGNB Planet får de et konkret mål at sigte efter, udtaler Trine Bentzen, som er Projektleder på DGNB Planet og ekspert i planetære grænser hos Green Building Council Denmark
En særlig tak skal lyde fra Green Building Council Denmark til EFFEKT arkitekter, MOE og CEBRA arkitekter, som både har bidraget med tid, og også stillet Reduction Roadmap til rådighed, som CO2-kriterieret i DGNB Planet læner sig op ad.
Fakta:
Deltagere i udviklingsgruppen
Micki Aaen fra Aaen Engineering
Stephanie Carr fra AART
Maj Jakobsen fra AI Arkitekter & Ingeniører
Amdi Worm og Signe Bang Korsnes fra Arkitema
Steffen Petersen fra Aarhus Universitet
Harpa Birgisdóttir fra BUILD - Institut for Byggeri, By og Miljø
Rob Marsh fra C.F. Møller Architects
Jacob Blak fra Cobe
Casper Østergaard Christensen og Leonora Charlotte Malabi Eberhardt fra COWI
Anne Beim fra Det Kongelige Akademi
Noel Wibrand fra Dorte Mandrup
Morten Walbech Ryberg fra DTU - Technical University of Denmark/Sweco
Kasper Benjamin Reimer Bjørkskov fra EFFEKT
Morten Zimmermann fra EKJ RÅDGIVENDE INGENIØRER AS
Dan Johannes Pham og Kasper Guldager Jensen fra Home.Earth
Steffen Maagaard og Karoline Geneser fra MOE Denmark
Signe Walther fra NCC
Jonathan Leonardsen fra NPV A/S
Rikke Ulslev Degn og Elisabeth Hermann Frederiksen fra NREP
Jens Rydder Breinholt fra PensionDanmark
Elliott More fra Rambøll
Klaus Birk og Helene Løvkvist Andersen fra Saint-Gobain Denmark
Hanne Tine Ring Hansen fra Søren Jensen A/S
Henriette Falk Olesen og Christine Collin fra Sweco
Lone Feifer fra VELUX
Jannick Roth fra WindowMaster.
Certificeringer i DGNB systemet
I Danmark er det non-profitmedlemsorganisationen Green Building Council Denmark, som administrerer, udvikler og har eneret på at certificere gennem DGNB. Der findes i dag
- DGNB Nye Bygninger og Omfattende Renoveringer
- DGNB Drift
- DGNB Villa
- DGNB Byområder
- Og snart også DGNB Rum
Om Green Building Council Denmark
Green Building Council Denmark er en non-profit medlemsorganisation, der arbejder for at fremme bæredygtighed i bygge- og ejendomsbranchen. Organisationen har over 700 medlemmer fra hele bygge- og ejendomsbranchen og er 50 ansatte.
Der er Green Building Council Denmark, som er ansvarlig for certificeringsordningen DGNB i Danmark. Derudover udbyder organisationen også kurser og uddannelser inden for emnet bæredygtighed. Organisationen beskæftiger sig også med politisk interessevaretagelse, diverse udviklingsprojekter og bæredygtighedsrapportering – herunder EU-taksonomi.
Om planetære grænser
Planetære grænser er de grænser, der definerer, hvad der er inden for den menneskelige kapacitet til at påvirke og ændre på Jorden. Disse grænser blev første gang formuleret af en gruppe forskere og eksperter i 2009 i en rapport kaldet "Planetary Boundaries: Exploring the Safe Operating Space for Humanity".
Rapporten identificerer ni kritiske menneskeskabte processer, der påvirker Jorden, og fastlægger grænser for, hvor meget disse processer kan ændres, før de påvirker menneskets mulighed for at opretholde en bæredygtig fremtid på Jorden.
Indtil videre omfatter DGNB Planet
- Klimaforandringer
- Biodiversitet
- Arealanvendelse
- Kemikalier og materialer
I kommende versioner vil også de sidste inkluderes
- Ferskvand
- Forsuring af havene
- Næringsstoffer
- Atmosfærisk aerosolbelastning
- Ozonlagsnedbrygning
Dertil vil de fire allerede inkluderede planetære grænser få tilføjet flere knock-out kriterier og eventuelt stramning af eksisterende krav fra version 1.